![](https://industrienergi.no/content/uploads/2024/07/20240717_125318-1024x768.jpg)
Slik trener offshorepilotene for å gjøre helikopterturen trygg
Helikopterutvalgets representanter var nylig på besøk ved CAEs simulatorsenter på Gardermoen. -Vi så nærmere på hvordan offshore helikopterpiloter trener for å håndtere uforutsette hendelser og gjøre flyturen trygg, sier forbundssekretær Henrik Fjeldsbø, som leder utvalget.
I en hall ved CAE Center på Gardermoen står en rekke simulatorer for rutefly, samt en Sikorsky S-92 helikoptersimulator. På utsiden likner den ikke et helikopter, men på innsiden er den svært virkelighetsnær. Selve cockpiten, med alle skjermer og knapper, er identisk med virkelige S-92-maskiner og datagrafikken utenfor vinduene er naturtro.
Simulatoren står på hydrauliske jekker og er fullt bevegelig, sånn at flygeopplevelsen skal føles ekte.
![](https://industrienergi.no/content/uploads/2024/07/20240717_132548-1024x768.jpg)
Pilotene Bjørn Narjord og Håkon Skålsvik tar plass i hvert sitt sete. Bjørn til venstre, Håkon til høyre. Mens instruktør Terje Engum tar plass ved en datamaskin bak pilotene, for å programmere hvilke utfordringer de skal møte.
Alle tre er til daglig helikopterpiloter i CHC Helikopter Service, men fungerer også som instruktører. Denne uka planlegger de høstens simulatortrening for selskapets piloter.
Realistisk trening
Vi spenner oss fast og ser at vi befinner oss på helikopterdekket på Troll C-plattformen i Nordsjøen. Det er mørkt og kraftig vind. Planen er å fly til land, nærmere bestemt til Bergen lufthavn, Flesland. Skålsvik skal være kaptein og fly maskinen, mens Narjord skal håndtere sjekklister, instrumenter og radio.
-Da er vi klar, sier Skålsvik. Han trekker i kollektivspaken med venstre hånd, mens høyre hånd er på stikka og føttene på pedalene. Kraften i motoren – og støyen – øker. Maskinen løfter seg langsomt. Et titalls meter opp i luften, settes nesen nedover for å vinne fart.
Plutselig begynner maskinen å riste og et gult varsel viser «Master caution».
-Vi mister kraft i den ene motoren, sier annenpilot Narjord.
Dette er i det mest kritiske øyeblikket av en helikoptertur, rett etter avgang fra helikopterdekket. Maskinen er i lav høyde og med lav fart. Likevel klarer kapteinen å få stabilisert maskinen.
![](https://industrienergi.no/content/uploads/2024/07/DSC_3603-1024x683.jpg)
På en Ipad finner Narjord fram prosedyren for hva som skal gjøres ved bortfall av en motor. Steg for steg går de gjennom den listen. Pilotene bekrefter at de har kontroll og motoren blir gjenoppstartet.
Like etter programmerer Terje Engum inn «brann i motor». Igjen lyser «Master caution» og en rød lampe lyser «Fire». På skjermen mellom pilotene ser vi en rød ramme rundt parametrene for venstre motor.
Narjord går nok en gang gjennom sjekklisten, steg for steg, mens kapteinen bekrefter det som skal gjøres. Kommunikasjonen mellom de to pilotene går kjapt og tydelig, med korte, presise meldinger. De får slukket brannen og forsikrer seg om at de har kontroll på situasjonen. Helikopteret blir så fløyet tilbake mot Troll C, med bare én motor i drift. Likevel flyr maskinen tilnærmet normalt.
Ikke lenge etter settes hjulene trygt på helikopterdekket.
Testes i simulator to ganger i året
Alle helikopterpiloter som flyr offshore i Norge er pålagt åtte timer simulatortrening to ganger i året. Det gjøres til en listepris på 10.000-13.000 kroner per time.
-I simulator trener vi på å skape sikre flyoperasjoner under uforutsette, alvorlige hendelser. Det kan for eksempel være nødlanding på bevegelige helikopterdekk om natten (les skip/flyterigg), bortfall av begge motorer og autorotasjon, samt trening på god samhandling og kommunikasjon mellom pilotene, forklarer Engum.
Han viser til at hvis det har vært en alvorlig hendelse, i Norge eller utlandet, så tar de det ofte med i treningsprogrammet.
-Gjennom god trening i simulator får vi utviklet mestring hos pilotene. Det gjør dem trygge på de ulike scenariene de kan risikere å møte i denne jobben, sier han.
Gjennom god trening i simulator får vi utviklet mestring hos pilotene
Terje engum, instruktør
Engum legger ikke skjul på at det også er testing av flygerne og at de må bestå disse oppgavene.
-Noen gruer seg sikkert til testene. Men fokuset vårt er aldri at noen skal stryke. Vi skal ha et klima for læring og mestring. Instruktøren skal ha fullt fokus på at pilotene går ut herfra med en følelse av at de kan jobben sin. Vi skal trene for å bli bedre. Og dermed skape økt flysikkerhet og trygghet for piloter og passasjerer, sier han.
I forbindelse med simulatortreningen er det også klasseromsundervisning med fokus på teori og prosedyrer. -Vi forventer at pilotene holder seg oppdatert på teorikunnskap. Og i forbindelse med simulatortreningen blir de testet med en teoriprøve som må bestås, sier Engum.
Lærer mest av sine egne feil
Leder i LOs helikopterutvalg Henrik Fjeldsbø og Sondre Hørsdal, pilot og leder i Helikopter Service sin Flygerforening, understreker at simulatortrening har stor betydning for flysikkerheten.
– Pilotene får trent på situasjoner som de aldri kunne trent på reelt. Som flyger kjennes det helt ekte å fly i simulator, men du får presset grensene dine, slik at du lærer deg selv bedre å kjenne. Og du får oppleve hva helikopteret er i stand til, sier Hørsdal og påpeker at det er de gangene du gjør feil i simulatoren, du lærer mest.
![](https://industrienergi.no/content/uploads/2024/07/DSC_3484-1024x694.jpg)
Han forklarer at simulatortreningen normalt består av fire flyturer på to timer hver, gjerne med instrumentflyging eller på nattestid. Så skjer en rekke uventede hendelser som skal løses på en god måte sammen med piloten i nabosetet.
-God samhandling mellom pilotene er essensielt. De blir målt på samarbeid og kommunikasjon dem imellom. Alt som skjer i simulatoren tas opp på video og blir evaluert etterpå. Hvis du gjør noe dårlig, blir det debrief og gjennomgang av hvordan det skal gjøres bedre.
-Gjennom bruk av simulator og et godt treningsprogram blir svakheter avdekket på et tidlig tidspunkt. Da kan instruktørene legge ekstra vekt på dette i treningen. Eventuelt blir det satt opp ekstra treningstimer, hvis det trengs. Det gjøres uten at noen stiller spørsmål ved kostnaden av slikt, sier Hørsdal.
Trener mer i simulator enn noen andre
Simulator blir også brukt aktivt etter en pilot har vært borte fra jobb en periode, for eksempel i foreldrepermisjon eller sykmeldt.
-Da får du et utvidet program i simulator før du kan begynne å fly, forklarer Hørsdal.
Henrik Fjeldsbø understreker at simulatortreningen bidrar til at norske offshore helikopterpiloter er verdensledende.
– Ingen andre land stiller så omfattende krav til simulatortrening for helikopterpiloter som vi gjør på norsk sokkel. Samtidig gjelder ikke samme krav for innlandshelikopterbransjen. Der er det noen få aktører som gjennomfører realistisk simulatortrening, mens andre aktører velger billigere løsninger.
-Vi er nødt til å løfte standarden for innlandsmarkedet sånn at alle helikopterpiloter blir trent regelmessig i såkalt «full flight simulator», sier Fjeldsbø.
Framover vil det bli tatt i bruk flere nye helikoptertyper på sokkelen. Leonardo AW139 er allerede tatt i bruk av Lufttransport på enkelte flyginger, mens AW189 og Bell 525 kommer fra 2026.
-Det trengs omfattende simulatortrening for pilotene når nye helikoptermodeller skal tas i bruk. Vi er klar på at simulatorer for de nye helikoptertypene må legges til Norge. Trening må være nært knyttet til operasjonene, slik at terskelen for at piloter skal få utvidet sin simulatortrening, utover kravene fra tilsyn og selskaper, blir lavere, sier Fjeldsbø.